Vsak tretji petek v novembru obeležujemo dan slovenske hrane, tokrat že deseto leto zapored. Glavni namen obeležitve je podpora slovenskim pridelovalcem in predelovalcem hrane ter spodbujanje lokalne samooskrbe s kakovostno hrano iz lokalnega okolja.
Zakaj lokalno pridelana hrana?
- Je sezonsko dostopnejša, sadje in zelenjava imata več vitaminov in posledično višjo hranilno vrednost.
- Zaradi bližine proizvodnje se zanjo lahko uporablja manj aditivov, kot so na primer konzervansi in barvila, taka živila pa so tudi prepoznavna po bogatem in tradicionalnem okusu.
- Z naročanjem živil od lokalnih pridelovalcev/predelovalcev posredno pripomoremo tudi k zmanjšanju sproščanja toplogrednih plinov zaradi krajših transportnih poti in zagotavljamo trajnostno rabo površin, namenjenih pridelavi hrane.
- Z izbiro lokalne hrane ohranjamo delovna mesta na podeželju in dvigamo stopnjo samooskrbe s kakovostno, lokalno pridelano hrano ter tako izboljšujemo prehransko varnost prebivalstva.
V okviru dneva slovenske hrane poteka tudi projekt Tradicionalni slovenski zajtrk, ki so ga v vrtcih in osnovnih šolah v sedanji obliki in na nacionalni ravni oz. vseslovenskem obsegu prvič izvedli leta 2011. Že prej pa so ga na pobudo Čebelarske zveze Slovenije izvajali v mnogih vzgojno-izobraževalnih zavodih. Projekt je z leti prerasel v vseslovenski dogodek in se iz osnovnih šol širi tudi v različne druge ustanove.
![](https://www.slokongres.com/wp-content/uploads/2022/11/plakat_tsz_2022_a4__fitwzk4mcw5odasimq0mtvkyjcynmiixq.jpg)
Projekt se posebej osredotoča na otroke, jih izobražuje, obvešča in ozavešča, o pomenu zajtrka, pomenu in prednostih lokalne oziroma slovenske hrane, pomenu kmetijstva in čebelarstva za pridelavo hrane ter njunem vplivu na okolje, o pravilnem ravnanju z odpadki, ki nastajajo pri vsakodnevnih dejavnostih in racionalnem ravnanju z embalažo.
Tradicionalni slovenski zajtrk sestavljajo kruh, mleko, maslo, med in jabolko. Privoščite si ga!
Ker pa naši rojaki, ki živijo po vsem svetu, težje dostopajo oz. ne morejo dostopati do lokalne slovenske hrane, slovenski kulinarični svet ohranjajo na drugačen način. Kako, si lahko ogledate skozi naš projekt Kulinarični most med Slovenijo in rojaki po svetu.